Új eszközök a városi rendszerek feltérképezéséhez – A városi ökoszisztémák komplexitásának megértése
Edited on
09 October 2017Ahogy a társadalmi folyamatok egyre komplexebbé és kiszámíthatatlanabbá válnak, úgy a városokban új döntési modellekre és stratégiai fejlesztési módszerekre van szükség. A cikkben ismertetett esettanulmány azt mutatja, hogy egy egyszerű részvételi konzultáció hogyan tud hozzájárulni a város társadalmi rendszerének jobb megértéséhez. A folyamat rendszergondolkodásra (systems thinking), komplexitásra és hálózatelméletre épül.
![](https://archive.urbact.eu/sites/default/files/styles/medium_380x285/public/images/citythemes.png?itok=BSgxSjk6)
Amarante portugáliai város példája
A város Portótól 50 km-re fekszik a híres Douro folyó völgye és a Marão hegyvonulata ölelésében. Amarante az URBACT City Centre Doctor (CCDE) projekt egyik partnervárosa. 2016 decembere óta több társadalmi konzultációt folytatott a városközpont helyzetének diagnosztizálása érdekében.
Az URBACT Helyi Csoport egyik akciója keretében a Start – Stop – Continue – Improve (elkezdeni – leállítani – folytatni – javítani) vizsgálati módszert alkalmazták. Ennek lényege, hogy megkérdezték az utca embereit: mit szeretnének ha a város központjában elkezdődne, megszűnne, folytatódna vagy javulna.
Ezt az eljárást kétszer alkalmazták Amarante-ban. Először európai partnereink véleményét hallgattuk meg, mikor a csoport decemberben Amarante-ba látogatott. Ezt követően, januárban a Helyi Csoport egy szombat reggel kiment a piacra, ahol, feltéve ezeket a kérdéseket a vásárlóknak, bevonták a helyieket is a diagnózis összeállításába.
A munka érdekes és tartalmas volt, sok cédula (post-it) készült tele jó ötletekkel és javaslatokkal, és némelyik egészen meglepő volt.
Mire valók ezek a cédulák?
A Helyi Csoport legutóbbi amarante-i ülésén bemutatták az akciók eredményeit, továbbá egy on-line felmérést is ismertettek, amely bőven adott témát egy jó beszélgetéshez.
De a jó beszélgetéseken kívül mi haszna van a céduláknak, adtak-e valóban új, mélyebb ismereteket?
A rendszergondolkodás (Systems Thinking, ST) egy olyan módszertan, amely segít megérteni az események specifikus mintázatát létrehozó mögöttes struktúrákat. A rendszergondolkodás tehát jó módszer, ha az ember a nyilvánvaló, illetve a gyűjtött adatok mögé szeretne nézni. Ez a megközelítés inkább a változók közötti kapcsolatokra, és nem magukra a változókra fókuszál.
A mi esetünkben a lakosok által elmondottakat szerettük volna összefüggéseiben megérteni. Vannak a véleményekben rejtett mintázatok? Vannak kapcsolatok a javaslatok között? A javasolt tevékenységek besorolhatók-e klaszterekbe? Mire vannak hatással ezek az akciók, például van-e köztük olyan, ami potenciálisan nagyobb hatású, mint a többi?
A közvéleményből származó ötletszilánkokból össze lehet állítani egy nagyobb, többet mondó narratívát.
Meta-adatok hozzáadása
A lakosok javaslataival és vázolt akcióival kapcsolatos kérdések megválaszolásához az akciókat rendszerré kell összefűzni. A rendszert az elemek (az ’elkezdeni – leállítani – folytatni – javítani’ kérdésekre adott javaslatok) és a közöttük levő kapcsolatok alkotják.
A Kumu.io internetes módszert használtuk az akciók hálózati térképének elkészítéséhez. A Kumu.io kíváló webes applikáció, ami a komplex halmazt logikus rendbe állítja, elősegíti a hálózati elemzést, a rendszer és az érdekeltek feltérképezését.
Az Amarenta lakosainak ötleteit tartalmazó térkép összeállítása előtt egy másik lépést kellett megtennünk: az akciókra vonatkozó meta-adatokat kellett összeállítanunk.
Először egy „életminőségnek” nevezett, ÉM-mel rövidített (Quality of Life, QoL) új mezőt (oszlopot) hoztunk létre az adatbázisban, és minden akcióhoz megpróbáltunk hozzárendelni egyet vagy többet a következő értékek közül:
- Társadalompolitika
- Gazdaság
- Környezet
- Szociális és Kulturális
- Egészség és Életmód
- Állampolgári elkötelezettség
Például: „az üzletek megjelenésének javítása” nevű akcióhoz kapcsolható az Életminőség, a Gazdaság és a Szociális-kulturális tényező. „Terv készítése a folyó rendszeres tisztítására” akcióhoz kapcsolható a Környezet.
Így kialakult az akciók közötti kapcsolatok első csoportja, és egy lépéssel közelebb jutottunk a hálózatosodáshoz.
A túlságosan tágnak bizonyuló Életminőség tényezőcsoportot tovább bontottuk olyan összetevőkre, amelyek jellegzetesek lehetnek Amarante vonatkozásában Ilyenek:
- Iskolázottság
- Vállalkozó kedv
- Tapasztalat
- Zöld város
- Kulturális örökség
- Identitás
- Befogadás
- Helyi gazdaság
- Parkolás
- Folyó
- Biztonság
- Sport
- Technológia
- Turizmus
- Közlekedés
A meta adatok hozzáadása eredményeképpen mindegyik akció három változóval rendelkezik, ezekkel szűrni és csoportosítani lehet, és racionális hálózat hozható létre:
- Az akció típusa (megkezdés, leállítás, folytatás, javítás)
- Jellemző
- Életminőségi tényező
A térképezés eredménye itt látható.
Hálózati elemzés
Most, hogy az akciók a hálózat csomópontjai lettek, lehet hálózati elemzést és számítást végezni, és így jutunk el a következtetésekhez. Mutatunk két példát:
- A legtöbb akció, szám szerint 32 az Életminőség Szociális-kulturális kategóriájához kapcsolódik, ezt követően 26 további akció a Társadalompolitika kategóriába esik.
- A két legnagyobb hatású akció a „táj és kulturális örökség védelme” és a „zöldterület és a környezet megóvása” tényezővel kapcsolatos.
Az első következtetés úgy jön létre, hogy kiszámítjuk az akciókat, a ÉM-mutatókat és a címkéket tartalmazó hálózati csomópontok mértékét.
A második következtetés a csomópontok úgynevezett sajátvektor (eigenvector) centralitásának kiszámításából adódik. A sajátvektor centeralitás abból következik, hogy milyen jól kapcsolódik egy elem a többi jól kapcsolódó elemhez. Általában a nagy centralitású sajátvektorok a hálózat vezérei, bár nem mindig az ő helyi hatásuk a legerősebb. A fő szempont az, hogy a nagyobb sajátvektor centralitású akciók megvalósítása közvetett hatást gyakorol számos más életminőség tényezőre.
A szintézis kora
Rendkívül bonyolult és bizonytalan világban élünk, ezért sürgősen szükségünk van új döntéselőkészítő és stratégiaépítő módszerekre. Látjuk, hogy az analízis és a lineáris gondolkodás korában meddig jutottunk. Most át kell lépnünk a szintézis korába.
A városrendszerek vonatkozásában ez azt jelenti, hogy képesek vagyunk a városi ökoszisztémák olyan elemeinek jellemzésére és fejlesztésére, mint a közlekedés, energetikai infrastruktúra, a lakosok, a vállalkozások, a területek és terek. Most itt az idő, hogy figyeljünk azokra az interakciókra, összefüggésekre és magatartásmódokra, amely az elemek interakciói során alakulnak ki.
A rendszerelmélet és a hálózatelemzés ennél többre is képes. A következő példa az amarante-i Casa Juventude-hoz (Ifjúsági Házban) kötődik, ahol megpróbáltuk a társadalmi felelősségtudat erősítése révén támogatni a helyi biogazdálkodást, a fair kereskedelmet és a fenntartható fejlődési célokat.
A causal loop (oksági hurok) diagram és a hozzáfűzött magyarázat segítségével lehet nyomon követni azokat a hatásokat, amelyek egy-egy egyszerű döntésből erednek személyes, helyi és globális szinten, és számos olyan alrendszert érinthetnek, mint a közegészségügy, talaj termőképessége, a foglalkoztatás és a jólét.
A technológia és a tudomány segítségével a városi szereplők már képesek alkalmazni ezeket a módszereket és ezt a gondolkodásmódot, a részvételi eszközöket és az okos városgazdálkodás módszereit.
A City Centre Doctor projekt csapata örömmel nyújt további tájékoztatást az Amarante-ben alkalmazott módszerekről és általában a rendszerelvű gondolkodásról.
Jelezzék azok, akik szívesen próbálnák ki ezeket az eljárásokat saját városukban, vagy akiknek vannak már megosztható tapasztalataik.
A City Centre Doctor hálózat megtalálható
- az URBACT weblapon,
- a Twitteren,
- a Facebookon.
Írta: Pedro Portela
Az eredeti, angol nyelvű cikk itt olvasható.
Submitted by Mariann Ven on