Kreatív szereplők a 11. kerületben – lezárult Újbuda első URBACT projektje
Edited on
24 October 2019
Idén nyáron zárult Újbuda első URBACT projektje, a Creative Spirits. A kerület 2016-ban rögtön a mélyvízbe ugrott azzal, hogy vezető partnerként csatlakozott a programhoz, ráadásul az éppen frissen bevezetett megvalósítási (implementation) projekttípussal. Megvalósítási projektekhez olyan európai önkormányzatok csatlakozhattak, amelyek rendelkeztek kész, elfogadott stratégiával vagy akciótervvel és legalább részben forrásokkal is ennek megvalósításához. A kihívást, a tanulási pontot tehát maga a megvalósítás folyamata adta, amelyben az adott városhálózat partnerei kicserélhették tapasztalataikat.
![](https://archive.urbact.eu/sites/default/files/styles/medium_380x285/public/images/61774773_699315657221933_3815475244404047872_o.jpg?itok=hUpRkXIe)
Idén nyáron zárult Újbuda első URBACT projektje, a Creative Spirits. A kerület 2016-ban rögtön a mélyvízbe ugrott azzal, hogy vezető partnerként csatlakozott a programhoz, ráadásul az éppen frissen bevezetett megvalósítási (implementation) projekttípussal. Megvalósítási projektekhez olyan európai önkormányzatok csatlakozhattak, amelyek rendelkeztek kész, elfogadott stratégiával vagy akciótervvel és legalább részben forrásokkal is ennek megvalósításához. A kihívást, a tanulási pontot tehát maga a megvalósítás folyamata adta, amelyben az adott városhálózat partnerei kicserélhették tapasztalataikat.
Előzmények
A Creative Spirits projekt témafelvetése a város megújítása a kreatív- és kulturális ipari (KKI) szereplők bevonásával, helyzetbehozásával. Újbuda stratégiájának egyik fókuszát ez a lehetőség adta: a Bartók Béla út városközponti szerepének erősítése a régi polgári, művészeti atmoszféra megidézésével, a galériák, kávézók, designboltok hálózatának újraélesztésével. Ennek érdekében az utcában lévő önkormányzati üzlethelyiségeket célzottan kínálták fel e célcsoportnak, természetesen megfelelő kedvezményekkel, ösztönzőkkel.
A terv bevált, néhány év alatt a Bartók Béla úton számos galéria, kávézó, kreatív üzlet nyílt meg, beleértve a városrészben legerősebb kultúrtörténeti jelentőséggel bíró Hadik kávéház feltámadását is. A sorba szintén beleillik az önkormányzati tulajdonú B32 Galéria és Kultúrtér létrehozása. Az utca és a kerület kulturális választékához nagyban hozzájárul az is, hogy a Kortárs Építészeti Központ (továbbiakban: KÉK) irodáját és co-working terét szintén a Bartók Béla úton találjuk.
Az utcában otthonra találó KKI vállalkozások hamar felismerték, hogy közösek az érdekeik és szükségük van a párbeszédre, együttműködésre, ezért 2014-ben megalakult a Kulturális Tizenegy Egyesület (továbbiakban: Kult11). Ahogy erről egy évvel ezelőtt beszámoltunk, az Egyesület később nem saját szerveződését, hanem magát az utcát helyezte kommunikációjának középpontjába, megteremtve a Bartók Béla Boulevard imidzsét.
Creative Spirits
Újbuda önkormányzata bedobta az URBACT-közösbe eddigi tapasztalatait, és mivel számos európai város érdeklődött a téma iránt, 2016-ban megkezdődött a munka a Creative Spirits megvalósítási projektben. A városhálózat tagjai közé csatlakozott a lengyel Lublin, a litván Kaunas, az ír Waterford, a portugál Loulé, a spanyol Ibi, az olasz Ravenna, a szlovén Maribor és Bulgária fővárosa, Szófia.
A hálózat tagjai így-vagy-úgy valamennyien a kreatív és kulturális iparágakban keresték, tervezték a városmegújítás egyik motorját megtalálni. „Fontos volt látnunk, hogy Európa más országaiban is hosszú út vezet a hasonló kezdeményezések működőképessé tételéhez.” – összegzi az együttműködés egyik tapasztalatát Técsi Judit, Újbuda Önkormányzatának kabinetvezetője.
Európai alternatívák
Az URBACT módszertanának legfontosabb eleme a városok egymás közötti tapasztalatcseréje, a látogatások, peer-review-k nyújtotta tanulási lehetőség. Antal Nikolett, a B32 vezetője és a helyi URBACT csoport koordinátora a tanulmányutakra visszaemlékezve négy megfigyelését osztotta meg velünk.
- Miközben gyakran emlegetjük a politikai ciklusok közé szoruló városfejlesztés nehézségeit, érdekes volt megfigyelni Írország gyakorlatát, ahol az évente (!) választott polgármester szerepe jóval formálisabb, ugyanakkor az úgynevezett city managerek 10-15 évig is szolgálatban vannak, kellő szakmai folytonosságot biztosítva a városfejlesztési folyamatoknak.
- Mariborban a projekteket lebonyolító szervezetek az önkormányzati döntéshozataltól távol helyezkednek el, így gyenge a függőségi viszony az önkormányzat és egyes városfejlesztési projektek lebonyolító szervezetei között. Ez a gyakorlatban azt is jelenti, hogy a civil szféra meglehetősen önálló és önkormányzati támogatások nélkül igen aktív. E struktúra hátránya viszont, hogy a gyakorlati tapasztalatok kevésbé jutnak el a döntéshozói szinthez, kevésbé szervesülnek a városvezetés szemléletében.
- A lengyelországi Lublin gyakorlata éppen a maribori ellentétének tekinthető. Az önkormányzat keretében külön részleg foglalkozik a pályázatokhoz köthető stratégiai tervezéssel, egy másik pedig a pályázatok lebonyolításával. A stratégiai döntések meghozásáért felelős részleg aktív kapcsolatban van az önkormányzat többi ügyosztályával, így mintegy horizontálisan átszövi az egyébként elkülönült, egymással kevésbé kommunikáló szakmai részlegeket.
- Szintén az egyetemi város Lublin jó gyakorlata, hogy egy külön önkormányzati egység felel a felsőoktatási intézményekkel való kapcsolatokért.
A projekt lelke – a helyi szereplők
Minden URBACT projekt lelke a helyi URBACT csoport (ULG), amelyben mindazok, akiket érintenek a fejlesztések, részévé válhatnak a tanulási, tervezési, megvalósítási folyamatnak. Újbudán a B32 vezetője, Antal Nikolett koordinációjában működő ULG legfontosabb tagjai a Kult11 Egyesület, az egyfajta kulturális inkubációt megvalósító Eleven Blokk Művészeti Alapítvány és a KÉK voltak.
A közös munkába bevont szereplők közötti együttműködések, a kölcsönös bizalom kialakítása hosszas és nem mindig zökkenőmentes folyamat. Néha emailek százaira, találkozók tucatjaira van szükség ahhoz, hogy meginduljon a közös gondolkodás. Az URBACT partnervárosaiba szervezett tanulmányutak is jó alkalmat biztosítanak a helyi teremtő közösség megerősödésére. A projekt megvalósítása során jó gyakorlattá vált, hogy a tanulmányutakon történteket, az ott tapasztaltakat fotós prezentációk keretében megosztják az ULG éppen nem utazó tagjaival, így a projekt tanulási folyamatát mindenki követheti.
Szintén sikeres gyakorlata volt az újbudai ULG-nek, hogy a projekt során a térségbe „beköltöző” új vállalkozások bemutatkozási lehetőséget kaptak a mintegy 15 találkozó valamelyikén. Úgyszintén a helyi érintettek bemutatását, bevonzását szolgálta a Pont Újbudai Kulturális Magazin sorozata, amelyben az ULG által javasolt kreatívipari vállalkozások kaptak megjelenési lehetőséget.
A projektben kitalált új szerepkör, a kreatív nagykövet segíti az ULG külső kommunikációját, a projekt céljainak megismertetését a tágabb környezettel. Újbuda kreatív nagykövetévé Bosznai Tibort választották, aki az emblematikus Hadik kávézó és az ahhoz csatlakozó Szatyor bár ügyvezetője, valamint a Kult11 alelnöke is.
Merre tovább?
A projekt egyik nagy eredménye, hogy megkezdődött a kerület kreatív és kulturális ipari szereplőinek felmérése a brit mapping módszerrel. Az 1. szakaszban a BME hallgatóit is bevonó KÉK segítségével elkészült a kínálati oldal feltérképezése. Ez jelenti egyrészt azt, hogy végre van naprakész információ a KKI helyi szereplőiről, de jelent egy részletes kérdőíven és world café beszélgetésen alapuló helyzetfeltárást is az ő igényeikről, lehetőségeikről.
Ennek eredményeként mind az önkormányzat, mind a KKI szereplők közössége tisztábban látja, hogy melyek a legfontosabb tennivalók, kívánalmak, elvárások. A legfontosabb négy tétel a következő:
- Utcamenedzseri funkció ellátása – olyan koordinációs, szervezeti feladatkör, amely biztosítani tudja a KKI szereplők közös fellépését, közös cselekvéseit.
- Közlekedési helyzet tudatos befolyásolása – a legnagyobb kihívás a parkolás kérdése és a forgalomterhelés, amelyben több utca verseng egymással, és amelyben több, kerületen kívüli szereplő is érintett.
- Kommunikáció – aktív, naprakész kommunikációra van szükség a KKI szereplők, az önkormányzat és legfőképp a külső szereplők irányába. (A naprakész kommunikáció hiányára élesen rávilágított az az eset, amikor azonnali beavatkozásra volt szükség, hogy ne essen egybe az Eleven Tavasz rendezvény és a városrész lomtalanítása.)
- Az eredmények hosszútávú fenntarthatóságának biztosítása – Budapest több kulturális tematikájú utcát „elhasznált” már: a kreatív és kulturális funkciókat átvette a turistaipar, a nehezen létrehozott értékek elhasználódtak, degradálódtak.
Ki az, aki a fenti feladatokat a kezébe veszi? Hogyan garantálja az önkormányzat a hosszútávú fennmaradást? – tették fel a kérdést számtalanszor az ULG-tagok. Az önkormányzat válasza határozott: biztosítékot csak az jelent, ha a helyi érintettek közössége tovább erősödik és képessé válik az önálló cselekvésre és kommunikációra mind a hálózaton belül, mind az önkormányzattal, mind a külső szereplőkkel.
A mapping következő feladata a keresleti oldal feltárása. Hogyan viszonyulnak a helyi lakosok, az itt dolgozók, illetve a „térhasználók” a KKI kínálatához: milyen programokra vevők, milyen helyszíneket, kávézókat, éttermeket preferálnak, milyen árszintet tudnak elfogadni, hogyan viszonyulnak a dizájn-üzletek kínálatához.
A projekt egyik látványos hozadéka, hogy a KÉK és az önkormányzat között megerősödött munkakapcsolat eredményeként a KÉK Budapest100 programja bekerült az URBACT Jó Gyakorlatok tárházába, majd 2018-ban nyert és útrakelt a Come in! elnevezésű jó gyakorlat átadó (transzfer) projekt, szintén Újbuda vezetésével.
A Técsi Judittal és Antal Nikolettel készített interjú alapján leírta: Sain Mátyás
Submitted by Mariann Ven on