Intervju s predstavnikom mreže Procure za Koprivnicu
Edited on
02 May 2017U URBACT mreži za planiranje sudjeluje i Grad Koprivnica u sklopu mreže Procure. S namjerom da predstavimo samu mrežu, njene ciljeve i aktivnosti, napravili smo intervju s Nebojšom Kalanjem, voditeljem mreže za Grad Koprivnicu.
![nebojsa nebojsa](https://archive.urbact.eu/sites/default/files/styles/medium_380x285/public/images/nebojsa.jpg?itok=g0mvjruu)
Vodeći partner mreže je Grad Preston iz Ujedinjenog Kraljevstva, a kao partneri, uz Koprivnicu, sudjeluju Albacete i Candelaria iz Španjolske, Bologna iz Italije, Satu Mare iz Rumunjske, Nagykálló iz Mađarske, Lublin i Kozalin iz Poljske, Almelo iz Nizozemske te 9. distrikt Praga iz Češke.
Općenito o mreži
Ime mreže je Procure i Grad Koprivnica sudjeluje u drugoj fazi te mreže od svibnja 2016. godine. Mreža se bavi javnom nabavom i to je jedina mreža koja se bavi tom temom trenutno u sklopu programa URBACT.
Cilj je pronaći mehanizme kako približiti javnu nabavu malim i srednjim poduzećima koja se nalaze na administrativnom području grada. Pokušavamo prilagoditi naše procese javne nabave da bi što veći broj korisnika mogao sudjelovati u postupcima javne nabave.
Koje su prve aktivnosti u sklopu ove mreže?
Jedan od prvih ciljeva bio je osnovati URBACT lokalnu grupu (ULG) koja se sastoji od različitih dionika – predstavnika Grada Koprivnice, proračunskih korisnika, korisnika sustava javne nabave te malih i srednjih poduzeća s područja grada Koprivnice koja imaju interes za sudjelovanje.
Nakon osnivanja ULG-a, krenulo se u izradu integriranog akcijskog plana. Riječ je strateškom dokumentu Grada za provedbu javne nabave s ciljem pomoći korisnicima tog procesa.
Koliko često imate sastanke ULG-a?
U 2016. godini održali smo dva sastanka, a u 2017. do sada jedan. Kroz ovu godinu očekujemo ukupno tri sastanka. Radi se o relativno maloj grupi s kojom je lako raditi.
Na prošlom sastanku, nakon donošenja novog Zakona o javnoj nabavi, imali smo predavača koji nam je prezentirao sve novosti koje su dio novog Zakona.
Koliko su aktivni članovi ULG-a? Jesu li motivirani?
Šaroliko je društvo u našem ULG-u, ali oni koji su najviše zainteresirani za rad su korisnici Zakona o javnoj nabavi. S druge strane, imamo poteškoća oko približavanja tematike predstavnicima malih i srednjih poduzeća.
Dosta se govori o ekološkim i društvenim aspektima javne nabave, a ne samo o financijskim. Iz sastava ULG-a vidljivo je da su članovi mahom predstavnici znanstvenih institucija, razvojnih agencija ili privatnog sektora. Je li bila svjesna odluka da uključite samo taj profil članova ili postoji neki razlog zašto nisu uključeni predstavnici civilnog sektora koji bi mogli staviti veći naglasak na društvene i okolišne aspekte?
Civilni sektor u Koprivnici je dosta nerazvijen, a pogotovo je malo onih koji se bave javnom nabavom. Mogli bi eventualno uzeti u obzir organizacije koje se bave promocijom učinkovite administracije.
Poslali smo pozive malim i srednjim poduzećima, ali odaziv je bio slab. Predstavnici lokalnih agencija i javnih tijela imaju i neku vrstu obveze za uključivanje pa to s te strane ide dosta lakše.
Kakav je odnos lokalnih vlasti prema projektu? Čuli smo da osim ovog projekta imate i mnoštvo drugih projekata iz različitih europskih fondova. Imate li podršku vlasti i za ovaj projekt, sudjeluju li u njegovoj provedbi?
Svaki projekt koji provodi Grad Koprivnica je prioritet za gradske vlasti. Ponekad imamo i situaciju da zbog kapaciteta gradske administracija imamo problema kod provođenja projekata, ali sve uspijevamo uspješno riješiti kvalitetnom organizacijom.
Kakve je suradnja s gradovima koji su uključeni u mrežu iz drugih zemalja? Postoji li komunikacija s njima i izvan ovog projekta? Postoje li planovi za buduću suradnju na drugim temama?
Što se tiče ovog projekta, teško je naći zajednički jezik jer se razina javne nabave dosta razlikuje od jedne do druge zemlje. Svaki partner ima svoje probleme koji su specifični za njihovu zemlju tako da teško možemo surađivati ili komunicirati široko van ovog projekta na tu temu.
Međutim, što se tiče suradnje na ostalim projektima, činjenica je da se radi o velikoj grupi i gradovi su dosta slični po broju stanovnika. Svaki projekt kojim se širi naša mreža partnera je dragocjeno iskustvo i prednost za Grad Koprivnicu.
Održali ste četiri međunarodna sastanka unutar mreže. Kakva je korist od tih sastanaka za vašu lokalnu zajednicu?
Sigurno su ti međunarodni sastanci bogato iskustvo prvenstveno zbog toga što na njima sudjeluju ljudi iz gradske uprave koji do sada nisu imali doticaja s praktičnim dijelovima projekata izvan Hrvatske. U kontekstu podizanja kapaciteta gradske uprave to je dosta važno iz razloga da bi se zaposlenici upoznali s praksama u drugim zemljama i uvidjeli mogućnosti za poboljšanje u svojim sredinama.
Jeste li upoznati s URBACT-ovim metodama rada s ULG-ovima. Kako facilitirati rad s ULG-om, kako koristiti pojedine metode… Imate li problema s primjenom tih metoda?
Sudjelovali smo u mnogim drugim projektima i kroz njih smo puno naučili oko definiranja ciljeva, očekivanih rezultata, mjerenja uspješnosti te kako organizirati strukture unutar gradske uprave s ciljem što boljeg provođenja određene aktivnosti.
Grad Koprivnica je poznat po tome da ima dosta neformalnih skupina koje uključuju građane tako da smo upoznati s ovim načinom rada. Kad jednom provodite takve projekte koje nisu uobičajeni za Hrvatsku, prenosite iskustvo i na druge projekte i aktivnosti.
Budući da Koprivnica ima puno iskustva s europskim projektima, a URBACT je relativno novi program za Hrvatsku, možete li usporediti URBACT, njegovu metodologiju i način rada s nekim drugim programom EU?
Nema tu neke veće razlike. Činjenica da smo među prvim gradovima u Hrvatskoj koji su uključeni u URBACT znači i da se još uvijek pronalazimo u cijeloj priči, ali što se tiče načina rada i metodologije, nema tu neke veće razlike u odnosu na ostale programe.
Najveća razlika leži u tematici programa. URBACT je puno liberalniji u pogledu tema koje su raznovrsne i dosta široke.
Koji su sljedeći konkretni koraci u sklopu mreže?
Nastojimo projekt provoditi u skladu s našim obavezama. Budući da projekt traje samo 24 mjeseca, već tražimo partnere s kojima bi mogli nastaviti s novim aktivnostima i krenuti u nove projekte s drugim temama, kao što su malo i srednje poduzetništvo, poticanje gospodarstva i sl.
Koji su najveći izazovi s kojima se susrećete?
Kad se dobro posloži organizacija, uz prijašnje iskustvo u provođenju projekata, nema nekih prevelikih izazova koji bi nam mogli raditi probleme.
Submitted by emarko on