Útmutató önkormányzatok számára a közösségi finanszírozáshoz
Edited on
18 September 2019Hogyan kezelik az európai helyi önkormányzatok a növekvő gazdasági és társadalmi kihívásokat egyre csökkenő költségvetéssel? Sokan közülük kipróbáltak már helyi vagy nemzeti szintű közösségi finanszírozási platformokat civil, kulturális, vállalkozásfejlesztési vagy akár „zöld” témában.
![](https://archive.urbact.eu/sites/default/files/styles/medium_380x285/public/images/crowfunding_1.jpg?itok=EgdJzGki)
Mi az a közösségi finanszírozás (crowdfunding)?
A közösségi finanszírozás az egyes projektekhez vagy kezdeményezésekhez szükséges források megteremtésének viszonylag új formája, amely lehetővé teszi bármely állampolgár számára, hogy akár kis mértékben, de hozzájárulhasson a neki tetsző fejlesztésekhez, projektekhez. A közösségi finanszírozás platformjai alatt olyan webhelyeket értünk, ahol a finanszírozandó projektek közzétehetők, és amelyeken keresztül az állampolgárok széles körétől források gyűjthetők ezek megvalósítására. Amikor egy önkormányzat partnerként vesz részt egy közösségi finanszírozási platformon, akkor olyan helyzetet teremt, amelyben a polgárok kommunikálhatják preferenciáikat azáltal, hogy anyagi támogatást nyújtanak – vagy nem nyújtanak – egy adott projekthez, ezáltal a területi fejlesztésre irányuló kezdeményezések társdöntéshozóivá és társfinanszírozóivá válnak.
Vizsgáljuk meg, hogy milyen szerepekben, módokon tud egy önkormányzat részt venni a bemutatott alternatív finanszírozási lehetőségekben!
4 mód arra, hogy egy önkormányzat részt vegyen közösségi finanszírozásban
- Projekt-kezdeményezőként
Az önkormányzat ebben az esetben saját kampányt kezdeményez egy meglévő közösségi finanszírozási platformon.
2013-ban Bologna önkormányzata közösségi finanszírozási kampányt indított a város történelmi emlékműve, a Portico di San Luca felújítására. A „Un passo per San Luca” nevű kampány célja 300 000 euró összegyűjtése volt. Az önkormányzat a költségvetés egyharmadát vállalta, a fennmaradó 200 000 eurót pedig az állampolgárok és a helyi vállalkozások adták össze.
- Menedzserként
Egy helyi (települési, térségi) szintű önkormányzat létrehozhat egy saját közösségi finanszírozási platformot annak érdekében, hogy elősegítsen bizonyos fejlesztéseket a területén. Ezek általában lehetőséget adnak vállalkozói, profitorientált projektek, illetve civil, non-profit projektek létrehozására egyaránt.
Egy ilyen platform létrehozására vállalkozott az olaszországi Bozen autonóm tartomány az Crowdfunding Südtirol elindításával. A 2016-ban ERFA támogatásból megvalósított kezdeményezést egy helyi kézműves egyesület (Wirtschaftsverband Handwerk und Dienstleister) működteti, amely egyben teljeskörű konzultációt is biztosít crowdfunding kampányok elindításához. A platformot Dél-Tiroli vállalkozások veszik igénybe, elsősorban a kézműves, a mezőgazdasági és a film, kultúra szektorokból.
- Kurátorként
Az önkormányzat vagy egy állami hivatal egy meglévő közösségi finanszírozási platformról válogat olyan projekteket, amelyek összhangban állnak programjával, céljaival.
Ilyen partnerségi rendszert alakított ki a belga Sociaal-Cultureel Werk (VGC), amely a brüsszeli Flamand Közösségi Bizottság keretéből finanszíroz közösségfejlesztési projekteket. A VGC olyan projekteknek ad legfeljebb 3000 eurós támogatást a szociális és kulturális területen, amelyek már végigcsináltak egy sikeres közösségi finanszírozási kampányt a Growfunding platformon. Ebben a különös finanszírozási rendszerben az állami hatóságok gyakorlatilag azokat a projekteket jutalmazzák, amelyek már bizonyították a helyi közösség széles körű támogatását.
- Facilitátorként
Néhány helyi önkormányzat partnerségi kapcsolatot alakított ki közösségi finanszírozási platformokkal, elsősorban projektek társfinanszírozása érdekében. Ebben a modellben az állami hatóság erőforrásokat tesz a rendszerbe, amelyet automatikusan elosztanak azon projektek között, amelyek közösségi módon sikeresen megszerezték a költségvetésük bizonyos százalékát. A leggyakoribb kombináció a fele-fele rendszer, ahol a költségvetés első 50%-a a közösségi, a másik 50%-a pedig a hatóságok által vállalt forrásokból származik.
E partnerségi modell tökéletes példáját képviseli a spanyol, Goteo nevű platform keretében létrehozott két partnerségi program. Az elsőt (MetaKultura) Gipuzkoa tartomány 2015 óta működteti, és célja a kulturális és kreatív ágazatbeli projektek finanszírozása. A második, példaként szereplő partnerségi programot (Conjuntament) Barcelona önkormányzata valósította meg, ezzel támogatva 24 helyi gazdaságfejlesztési projektet a társadalmi, oktatási, agroökológiai, kereskedelmi, csere- és együttműködés területeken.
Ez a négy lehetőség példázza a helyi önkormányzatok és a közösségi finanszírozási platformok közötti lehetséges együttműködéseket. Hasonló modelleket gyűjtött és vizsgált a Triggering Participation Report (ECN, 2018).
2015 óta érezhetően egyre több hasonló kezdeményezés jött létre Európában. Ez az egyre növekvő érdeklődés vezetett a CF4ESIF working group megalakításához az Európai Közösségi Finanszírozási Hálózaton belül, ahol önkormányzatok és közösségi finanszírozási platformok működnek együtt annak érdekében, hogy megvizsgálják, az ilyen típusú partnerségek hogyan járulhatnak hozzá az európai strukturális és beruházási alapok hatékony felhasználásához.
A munkacsoportok közzétettek egy fehér könyvet is a közösségi finanszírozás európai dimenziójáról, és a következő programozási időszakra (2021-2027) tekintettel folytatják a témával kapcsolatos munkát.
Írta: Francesca Passeri
Eredeti cikk: https://www.blog.urbact.eu/2019/09/guide-crowdfunding-local-authorities/
Submitted by Mariann Ven on